Usikre på måling
Halvparten av norske kommunikasjonsarbeidere utfører målinger for å sjekke effekt av eget arbeid. Men bare 35 prosent totalt mener de vet hvordan de skal måle.
- Det er selvfølgelig et paradoks; 65 prosent svarer at de ikke kan eller er usikre på hvordan man utfører målinger. I samme undersøkelse svarer 50 prosent at de utfører målinger.
Alexander Buhmann (avbildet), forsker ved institutt for PR og kommunikasjon ved Handelshøyskolen BI, la i går frem resultater av en helt ny undersøkelse under et seminar på BI. Den tar for seg norske kommunikasjonsarbeideres forhold til måling av eget arbeid. Den omfattende undersøkelsen er sendt ut til mer enn 3000 medlemmer av Kommunikasjonsforeningen. 422 medlemmer har svart.
Barcelona-hva-for-noe?
![Factbox image](/fagstoff/fagartikler/2016/usikre-pa-maling/_/image/a8b811df-6abf-4ad5-8086-7c4c568a5c5a:62c7c56b00edb97aa032fbd60e3b0fddf44570af/block-240-250/buhmann.png)
Høgskolelektor og forsker, institutt for PR og kommunikasjon ved Handelshøyskolen BI.
En av målsetningene for Buhmann, som har samarbeidet med foreningen om undersøkelsen, har vært å finne ut hvilket forhold norske kommunikatører har til bransjens internasjonale standarder for måling, Barcelona-prinsippene, som ble nedfelt i 2010.
Det viser seg at åtte prosent mener å ha god kjennskap til Barcelona-prinsippene.
- 44 prosent svarer at de aldri har hørt om Barcelona-prinippene, mens 48 prosent har hørt om dem, men er usikre på hva de har å gjøre med deres jobb, forteller Buhmann.
Han mener at det mest fornuftige bransjen kan satse på de kommende år, er å gjøre standardprinsipper for måling av kommunikasjonsarbeid kjent.
- Hva kan gjøre at standarder blir kjent, forstås og tas i bruk? Dette funnet viser at bransjen har gode muligheter i arbeidet med å få flere til å måle resultater.
Litt bedre enn de andre
For det handler ikke om manglende vilje til å måle. De aller fleste svarer klart og tydelig at det å måle effekt av arbeid er verdifullt og noe de ønsker å gjøre.
- Måling gir positive konnotasjoner hele veien, påpeker Buhmann, som understreker at det fortsatt er mye datamateriale igjen å analysere.
I forhold til internasjonal forskning på samme felt skiller nordmenn seg likevel positivt ut.
- Hvis vi ser på hvor mange som faktisk måler er ikke 50 prosent dårlig, sammenliknet med tall fra European Communication Monitor. Men både her og i resten av Europa betyr tallene at bransjen ligger bak det man forventer i henhold til de utarbeidede standarder.
Lær av reklamebransjen!
Buhmann indikerer at bransjen kanskje har noe å lære av kolleger som driver med ren markedsføring.
- Når vi ser på forventninger til måling, svarer 43 prosent at de føler press og forventninger fra omgivelsene til at de skal måle effekt av jobben. Hadde du stilt det samme spørsmålet til markedsførere antar jeg tallet ville ligget på over 90 prosent.
- Hvordan tolker du det?
- At man på dette feltet kan lære litt av reklamebransjen. Det er hvertfall rom for utvikling og endring i forhold til normativt press, sier Buhmann.
Tall fra undersøkelsen:
- 65 % sier at de ikke kan eller er usikre, på hvordan man måler resultater av eget arbeid.
- 35 % svarer at de vet hvordan de skal måle.
- 50 % svarer at de måler - 50 % svarer at de ikke måler.
- 56 % mener at målinger ikke inngår som en del av deres jobb eller er usikre på om det er en del av jobben.
- 44 % mener målinger er en del av jobben.
- 43 % svarer at de føler et normativt press fra omgivelsene på at de skal måle resultater.
- 44 % har aldri hørt om Barcelona-prinsippene.
- 48 % har hørt om Barcelona-prinsippene, men vet ikke hva de har med deres jobb å gjøre.
- 8 % svarer at de kjenner dem godt.
Siste saker
Har du lest disse?